Om Fyrerkerier När folk tänker på fyrverkerier är det vanligtvis ordet raketer som dyker upp. Det är förståeligt att det är så då majoriteten av de större fyrverkeripjäser som säljs till konsumenter idag är just raketer. Professionellt jobbar pyrotekniker dock väldigt sällan med raketer, mest på grund av det stora nedfallet som en raket med sin käpp medför, men också att en raket inte kan bära upp särskilt stor laddning om den fortfarande skall vara rimligt stor. Bomber Istället används nästan uteslutande ”kanonprincipen” där en friliggande krutladdning skjuter iväg (samtidigt som den antänder) en cylindrisk eller sfärisk behållare som innehåller själva effekten. Detta kallas i vardaglig tal oftast bomb (eller mera precist shell bomb på engelska). Utförandet varierar, dels kommer färdiga bomber med kastladdning i storlekar mellan 2 och 12 tum (16 tum förekommer i undantagsfall och även större på specialbeställning), och dels laddas mindre cylindriska pjäser, kallade bombetter, i rör upp till 60 mm med löst svartkrut som kastladdning. Gemensamt för dessa effekter är att de levereras utan avfyrningsramp (rör) till skillnad från handelspjäser som säljes kompletta bomber färdiga att avfyras. Professionella pyrotekniker har sitt eget förråd med avfyrningsramper i olika storlekar, oftast ordnade i kistor med ett antal rör i varje för att underlätta hanteringen. Färdigladdade effekter Vissa effekter lönar sig att köpa färdigladdade även för professionellt bruk. Vi talar då mest om tårtor som består av ett stort antal (ibland flera hundra) skott i storlekar upp till två tum. Dessa används för att bygga en bas i fyrverkerier och gör sig sällan bra helt själva på himlen. Även bombrör hör till den här kategorin. Ett bombrör är ett långt rör med ett visst antal färdigladdade effekter som skjuts av efter varandra med mer eller mindre exakt timing. Finessen med dessa är att man lätt kan åstadkomma vinklade arrangemang eller solfjädrar som det också kallas. Krevader och kometer Det finns naturligtvis ett närapå oändligt antal olika effekter, för många att räkna upp här. Men det kan ändå vara på sin plats med en förklaring av några huvudkategorier. Krevadbomber är den i särklass vanligaste kategorin. Hit hör alla effekter som skjuts upp på himlen, och begreppet ”krevad” innebär att en separationsladdning utlöser själva effekten. Effekten kan vara allt från en ren knall (salut) till färglada klotkrevader (pioner) eller flerstegsvarianter (crosette mfl.). Även specialbomber med figurer eller bokstäver finns att tillgå. Kometer kallas de svansar som skjuts upp från marken. De varierar i färg och utförande och kan många gånger även utgöra uppstigningseffekt på krevadbomber. Även svansens längd kan variera betydligt. Allt ifrån en kraftig pelare som långsamt löses upp till ingen svans alls, vanligen kallad lyspärla. Fronteffekter är en mycket varierad kategori. Hit hör eldbägare och mines, eldkvastar eller liknande som skjuts upp på bred front för att forma ett överraskningsmoment i fyrverkeriet. Solar och kronor hör också till fronteffekterna. En sol består av ett antal raketmotorer som är monterade på någon slags hjul och bringar detta i rotation. Ibland kompletteras själva raketmotorns mynningsflamma med andra effekter. I fallet med en krona så vänder man hjulet i horisontellt läge och vinklar raketmotorerna snett nedåt så att hela anordningen snurrande lyfts upp i luften. Det man oftast vill åt här är en flerstegseffekt där kronan stiger och sjunker ett antal gånger. Även eldskrift får kategoriseras in här. Det är när man med hjälp av färgade brännare fomrar bokstäver eller symboler på ett stativ. Vanligt förekommande i början av ett fyrverkeri för att visa vad fyrverkeriet är för något. Komponering Ett fyrverkeri måste sättas samman så att det blir snyggt när det fyras av. Vanligtvis delar man in det i ett antal olika akter med ett visst färgtema, exempelvis rött och grönt. Varje akt består sedan av en noggrant genomtänkt tempoväxling, oftast med ett inledande lugnt tempo som sedan stegras. En akt avslutas oftast med en eller flera större pjäser, och i slutet av fyrverkeriet, finalen, brukar man givetvis vräka på lite extra. Laddning När fyrverkeriet är färdigkomponerat tar laddning vid efter det skjutschema som skrivits. Nu kopplas de enskilda pjäserna ihop till färdiga kedjor med individuella fördröjningar mellan effekterna som sedan stoppas i rör. Varje sådan grupp med pjäser förses med ett nummer som avgör avfyrningsordningen. En del effekter förses även med elektriska tändare. Avfyrning Den ansvarige för hela fyrverkeriet kallas för skjutledare. Till sin hjälp har han/hon ett antal skyttar som sköter själva avfyrningen. Det är sedan upp till skjutledaren att hålla koll på timing och tempo och skyttarna följer slaviskt direktiven från honom/henne. Ibland avfyras hela eller delar av fyrverkeriet på elektronisk väg. Detta kan vara allt från enstaka tändpunkter till serier och sekvenser med digitala avfyrningssystem.